Hauke Haupts

Historisk arkitektur av byggemateriale leirejord i Norge

Frølichbyen i Oslo

En materialteknisk og bygningsfysikalsk analyse

Teknisk tilstand, inneklima, varmekomfort og energibruk

Frølichbyen i Oslo

11 boliger: 1 ½ etasjes murhus i leirestein med bitumenkalkpuss og grunnmur i gråstein:

4 bygninger i Geitmyrsveien 44, 46, 48, (50)

4 bygninger i Banksjef Frølichs gate 1, 2, 2c, 4

4 bygninger i Anton Schøths gate 1, 2, 3, 4

(Kilde: Byantikvaren gul liste) (Geitmyrsveien 50 er ikke en del av Frølichbyen)

Beliggenhet: Nord for Oslo sentrum: Bolteløkka mellom von der Lippes gate og Ullevålsveien.

Planlegger: F.H. Frølich (1807-1877)

Arkitekt: Georg Andreas Bull (1829 – 1917)

Byggetid: 1870 - 71

Byggeprosess:

Den spesielle murerteknikk og utbyggingen

”Det ble ikke benyttet teglstein som byggemateriale. Dette må ha vært svært uvanlig i bolighus i norske byer på den tiden, i hvert fall i hovedstaden?
Byggestart var våren 1870 med 50-60 mann og 40 hester. Daglig byggeleder var sønnen student Torbjørn Frølich. Materialet fant man på byggetomta. Det ble laget en slags leirmølle i form av et hull i bakken med en loddrett aksel med skovler som eltet jord, flis og vann. Deigen ble presset ned i former som ganske raskt ble fjernet og steinen satt til tørking. Dette var en arbeidsintensiv, men billig byggemåte.
Veggene er murt opp med en uttynnet blanding av byggematerialet. Grunnmuren er vanlig gråsteinsmur. Husene har kjellere. Yttervegger, overganger og åpninger er mettet med tjære under kalkpussen. Husene har store takutstikk som gir veggene en god tilleggsbeskyttelse.”

(Rolf Eian i Byggenytt 1996)

Forskningsoppgave:

Frølichbyen: bolighus i en historisk bygningskonstruksjon av leirejord etter 130 år i nordisk klima

Datainnsamling (Studentoppgave):

1. Oppmåling og registrering: originale bygningsdeler og bygningsmaterialer fra byggetiden; senere modernisering og påbygging: beskrivelse av bygningsmaterialer (oppmålingstegning, fotodokumentasjon)

2. Teknisk undersøkelse av bygningene i Frølichbyen i Oslo

Teknisk tilstandsrapport:

Byggemateriale leirejord: Vann-, fukt, råte-, soppskader

Oppvarming: strålingsvarme, konveksjonsvarme: system og yteevne

Inneklima: (måling av) luftfuktighet, varmekomfort

Veggkonstruksjon: sprekker, slitasje, aldring

Energibruk:

Innetemperatur, (etter)isolering?, vindusstandard, årlig forbruk strøm osv.

Overflatebehandling av innersiden og yttersiden til leirejordkonstruksjonen:

Moderniseringer?, vedlikehold?, hvilke materialer ble brukt?, problemer med byggematerialer?

Utarbeidelse av samlet U-verdi for en utvalgt bygning etter NS3031

Dagens krav om tilstrekkelig varmemotstand: etterisolering? Konsekvenser for byggemateriale leirejord og dens bygningsfysikalske funksjon

Sammenlikning av faktisk forbruk til oppvarming og stipulert/beregnet energibehov etter NS 3031og yteevne til de forskjellige oppvarmingssystemer i hver bygning.

Brukerundersøkelse:

Bevissthet om byggemateriale leirejord?, holdning til leirejord som byggemateriale, økonomisk verdi til bygningene i forhold til markedspris, subjektiv opplevelse av inneklima og varmekomfort (vinter/sommer)?

Konklusjon

Veiledning og anbefalinger til vedlikehold og rehabilitering i henhold til byggemateriale leirejord. Anbefalinger til rehabilitering/ modernisering

Vedlegg

Frølichbyen - en liten byvandring
Frølichbyen mot Geitmyrsveien. Lastebilen står parkert i Anton Schjøths gate. Bildet er tatt i 1964. Bildet viser at det gikk trikk i Geitmyrsveien på dette tidspunkt. Sagenelinjen som ble opprettet i 1899, ble nedlagt i oktober 1966. I dag er det busslinje 37 som kjører denne traséen over St. Hanshaugen.
Vi står i krysset Kirkeveien-Geitmyrsveien. Derfra starter vi vår spasertur på høyre fortau i retning sentrum. Kort etter å ha passert boligområdet Lindern, gjør veien en liten sving mot venstre. Går vi ikke for fort, vil vi muligens øyne to små gatestubber inn mot høyre. Trafikken av doninger og mennesker haster forbi i Geitmyrsveien. Fasadene til bebyggelsen tilhørende de to gatene mot denne trafikkåren er ikke prangende og tar ikke umiddelbart tak i blikket. Sidegatene heter Banksjef Frølich gate som ender i Von Der Lippes gate og Anton Schjøths gate, en blindgate. 11 murhus på rekke er gruppert lang disse. Husene er lyst kalkfargete, og man aner en bevisst områdeplanlegging. 8 av husene er i hovedsak like. Baksiden er inngangsparti, og det er avsatt plass for en liten hage der. Hus og hager er i dag velpleide. Området har en vakker og variert vegetasjon. Det vi ser er en del av et opprinnelig betydelig større prosjekt med arbeiderboliger, Frølichbyen, planlagt på 1860-tallet av banksjef Frølich i samarbeid med departementsråd Schjøth og blant annet stadskonduktør G. A. Bull som faglig utformer. Det som står der i dag er bygget omkring 1870 og finansiert av Frølich og Schjøth. Dette området har en spesiell historie og er et spennende bidrag til Oslos varierte, men litt blyge bymiljø. Hovedstadens kvaliteter er stort sett ikke av det prangende slaget. Geitmyrsveien trafikkstøy svinner fort når man treder inn i denne fredens oase. Den er omgitt på alle kanter av et mangfoldig, vakkert og arkitektonisk spennende strøk, med St. Hanshaugen som et topografisk midtpunkt. Frølichbyen er en liten juvél med en gedigen innfatning. I det vi går ut i Geitmyrsveien ser vi Frølich for enden av sin egen gate. Vi vinker. Han løfter hatten, gjør et nesten umerkelig og elegant hoftekniks og sier med hjertelig røst: «Hyggelige flanerier videre». Dette er en skikkelig førhjulsdag. Værmelding på morgenen: «Oslo med stroka innanfor, liten nord-vest kuling med noko regn, til dels sludd, temperatur omkring 0 grader». Vel, flanerier kan være så mangt. Den omtalte vakre vegetasjonen har vi spikret i minnet fra tidligere besøk. F. H. Frølich (1807-1877) Frølich som egentlig var av polsk opprinnelse, kom via Danmark til Christiania som ung gutt. Han ble etter hvert banksjef for Christiania Bank og Creditkasse som han også var med på å grunnlegge. Dette var et svært viktig skritt for Norge. Det betydde en vesentlig økt kontroll over eget finansvesen, friere hender overfor de Hamburgske kjøpmenn som i lang tid hadde et betydelig grep på handelen med Christiania og således med resten av landet. Han hadde reist rundt i Europa i mange år og hadde tatt med seg et vell av idéer. Omkring 1840 var han svært interessert i utbygging av jernbaner og vannveier med kanaler og slusesystemer. Han fikk i stand et stort antall bedrifter av alle slag. Det kan ikke ha vært få arbeidsplasser som ble etablert i kjølvannet av Frølich. Aktivitet og virksomhet til beste for landet og dets innbyggere lå ham på hjertet. Vi kan vel kalle ham en tro etterkommer av den skotske sosialøkonomen Adam Smith hvor markedet med dets etterspørsel og behov var det sentrale. Frølich må, tror jeg, ha vært en mann etter hans hode og hjerte, hvor det felles beste lå som en basis med liberalismen som det ideologiske og filosofiske grunnlaget. Vår omtalte venn favnet også arbeidernes ve og vel. Frølichbyen fram til vår tid Han initierte prosjektet som i dag står som Frølichbyen, ca. halvparten av det opprinnelige planlagte, men allikevel et viktig bidrag til vårt bymiljø. Det ble dessverre aldri en arbeiderby som planlagt. Månedsleie var fra begynnelsen 12 kroner pr. måned. En vanlig arbeiderlønn strakk ikke til dette, så de planlagte 4 leiligheter med to felles kjøkken i hvert hus, ble i stedet til to vertikaldelte leiligheter for vanlige borgere med litt mer å rutte med. Det er blitt oss fortalt at leilighetene stort sett har fulgt generasjon etter generasjon. Dette er ikke vanskelig å forstå når man selv har vært på stedet. Ett av husene skiller seg ut. Det har overbygget veranda og er ellers rikere dekorert. Bygget var fra først av tiltenkt familien Frølich. Vi vet at medlemmer av familien bodde der en tid, men har senere vært bebodd av andre familier. Den spesielle murerteknikk og utbyggingen Det ble ikke benyttet teglstein som byggemateriale. Dette må ha vært svært uvanlig i bolighus i norske byer på den tiden, i hvert fall i hovedstaden? Byggestart var våren 1870 med 50-60 mann og 40 hester. Daglig byggeleder var sønnen student Torbjørn Frølich. Materialet fant man på byggetomta. Det ble laget en slags leirmølle i form av et hull i bakken med en loddrett aksel med skovler som eltet jord, flis og vann. Deigen ble presset ned i former som ganske raskt ble fjernet og steinen satt til tørking. Dette var en arbeidsintensiv, men billig byggemåte. Veggene er murt opp med en uttynnet blanding av byggematerialet. Grunnmuren er vanlig gråsteinsmur. Husene har kjellere. Yttervegger, overganger og åpninger er mettet med tjære under kalkpussen. Husene har store takutspring som gir veggene en god tilleggsbeskyttelse. Byggene hadde i 1997 125-årsjubileum. Man kan følgelig summere erfaringer fra forskjellige forhold ved prosjektet: o Alt arbeid er håndverksmessig godt utført. o Konstruksjonen er god. o Det løpende vedlikeholdsarbeidet har vært godt. Denne metoden med å lage byggemateriale fra en egens passende jord- og sandtilgang sammen med en blanding av vann, strå, flis o.l., synes å være urgammel i mange strøk på jorda, også i våre strøk. I ekstra hete strøk har vel materialblandingen vært presset og knadd inn i et reisverk av trespiler som et eksempel. Siste etappe Etter å ha forlatt «hovedåstedet», vandrer (sklir og stolprer) vi ned Geitmyrsveien. Det er variert og i høy grad noe for øyet av arkitektur på begge sider. Vi tar over i Colletts gate med St. Hanshaugens skråning på babord (en føler seg litt på de store banker i dette været) og 1880-1890 talls leiegårder på høyre side. Disse er vakkert vedlikeholdt med historismens mangeartede fasadedekor. Sidegatene stråler snorrette ned mot Bislett-området. Vi tar en slak dreining inn i Ullevålsveien med staslig bygårdbebyggelse på høyre kant, - og endelig til det planlagte endepunkt for vandringen – Knud Knudsens plass hvor Ullevålsveien bender ned mot det sentrale Oslo.
Frølichbyen sett fra Geitmyrsveien inn i Anton Schjøths gate. Bildet er tatt i 1964. Bildene er utlånt av Byantikvaren.

Kilde: Byggenytt 1996 Rolf Eian

Anton Schjøths gate

Oppkalt etter Anton Christian Gunnerus Schjødt (1807 - 1872), som var kongelig fullmektig, departementsråd og redaktør for Christiania Intelligentssedler 1834 - 1857. Sammen med banksjef F. H. Frølich tok de initiativ til oppføring av 1- og 2-etasjes bolighus i soltørket leire. "Frølichbyen" er oppført ved Geitmyrsveien 1870 - 1872. 12 av husene står fremdeles. Beliggenhet: Bolteløkka mellom von der Lippes gate og Ullevålsveien. Bystyrevedtak 1879.

Arkitekten bak Frølichbyen:

Georg Andreas Bull (1829-1917)

Arkitekten Georg Bull var opprinnelig fra Bergen, og fikk der tegneundervisning hos den tyske maler og arkitekt Franz Wilhelm Schiertz i perioden 1843-45. Bull ble først utdannet til maskiningeniør ved den polytekniske høyskole i Hannover 1846-50. Han fikk etter dette arkitektutdannelse ved Berlins Bauakademi 1855-56.

Etter ingeniørutdannelsen i Hannover utførte Bull bygningsarkeologiske undersøkelser av Håkonshallen i Bergen, samt oppmålinger av flere middelalderbygninger. Dette arbeidet gjorde ham til landets fremste ekspert på området.

Arkitekt Bull etablerte sin virksomhet i Kristiania i 1857, der hans første oppdrag av betydning var Christiania Dampkjøkken, Torvgaten 8/Møllergaten 10 (1857-58, revet). Gjennom Dampkjøkkenets bestyrer Lars Rasch kom Bull i kontakt med brødrene Homan, som etter den store brannen i Kristiania i 1858 anla Homansbyen, en villaby med et stort historistisk stilspekter. Planen for Homansbyen ble utført av Bull, og de fleste av bydelens eldste bygninger ble tegnet av Bull selv, i perioden 1858-66.

Bulls villaer i Homansbyen er preget av en betydelig eklektisisme; her har han utført hus i en rekke historiske stilarter, hentet fra nære og fjerne himmelstrøk. Det er først og fremst nygotiske varianter som preger husene, men det er også gitt rom for mer eksotiske innslag.

Sommeren og høsten 1858 ble byggingen av Homansbyen påbegynt. I denne perioden leverte Bull tegninger til seks villaer, hvorav fire er bevart: Josefines gate 15 og 17 - to mindre villaer, den første i tudor-gotikk, den andre er senere ombygget og har mistet sitt opprinnelige klassisistiske preg. Oscars gate 10 og 23 ble bygget samtidig. De to som er revet er sto i Hegdehaugsveien 32 og Oscars gate 21.

Bulls virksomhet i 1859 frembrakte ytterligere tre villaer: Gustavs gate 2, Josefines gate 11 og Oscars gate 19 (revet 1935). I 1860 tegnet Bull huset som av mange regnes som Homansbyens fineste: Det Loire-inspirerte château-pregede huset i Josefines gate 13, utført i flamboyant gotikk, med en karakteristisk silhuett. Dette året tegnet han også 31 og 33a.

I 1862 skapte Bull ytterligere fire villaer i den nye forstaden: Oscars gate 15 (maurisk stil), 17 og 25, samt den flotte Josefines gate 9, som kanskje er påvirket av Håkonshallen. Etter dette avtok Bulls virksomhet i området, men han skulle tegne ytterligere tre hus her: Josefines gate 21 (1863), Josefines gate 7 (1866) og Homansslottet, Hegdehaugsveien 31-33 (1866). Det sistnevnte var en nygotisk leiegård over to etasjer som ble revet i 1962. Beslektet med Homansbyens villaer var den praktfulle Filipstad (1864), en tårnvilla i engelsk sengotikk.

I 1863 ble Georg Bull Statsbanenes arkitekt, hvilket han var frem til 1872. For denne oppdragsgiveren tegnet han de to bygningene som regnes som hans viktigste arbeider: Hovedstadens Østbane- og Vestbanestasjon (1882 og 1872). Han utformet også flere mindre stasjonsbygninger i tre, blant annet langs Krøderbanen, med Krøderen stasjon (1872) og Grensebanen med stasjonene Åbogen, Matrand og Magnor (alle 1865).

Omkring 1870 sto Bull antagelig bak utformingen av arbeiderboligene i den såkalte Frølich-byen, eller Lerby (leirebyen), beliggende i Anton Schjøths gate og Banksjef Frølichs gate i Oslo. Disse små husene ble bygget av soltørket leire, gravet opp fra grunnen husene ble bygget på. Av Bulls seneste arbeider er Kristiania gassverks administrasjonsbygning i Storgaten 36c (1883), utført i nyromansk stil med fasadekledning i puss og rød tegl.

Georg Bull utførte mellom 1858 og 1880 en rekke kirker, blant dem Johannes (1868-78, revet) og Jacob (1880, nå Kulturkirken Jacob), begge i Kristiania.

Samtidig som byggingen av Homansbyen tok til ble Bull bygningsinspektør for Kristianias vestre distrikt, under ledelse av Stadskonduktør Grosch. Ved Grosch' død i 1865 overtok Bull dennes stilling, og ledet byens planarbeid som Stadskonduktør til 1898, og bygningssjef til 1903. I sitt arbeid ved Stadskonduktørens kontor foretok Bull blant annet reguleringen av Grünerløkken (1861).

Litteratur:
Norsk kunstnerleksikon - Universitetsforlaget 1982-86
Odd Brochman - Stadskonduktøren
Homansbyguiden - Homansbyen vel og Norsk Arkitekturmuseum
Hartmann, Mangset, Reisegg - Neste stasjon, 1997
Oslo byleksikon - Kunnskapsforlaget, 2000

Andre kilder:
Plan- og bygningsetatens byggesaksarkiv

Kilde: Geir Tannberg Steigan 2003

Byantikvaren Oslo

Utdrag fra byantikvarens gule liste:

217/169	217	169	Geitmyrsveien	44	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN	Murgård og stampejordshus
217/170	217	170	Geitmyrsveien	46	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN
217/171	217	171	Geitmyrsveien	48	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN
217/172	217	172	Geitmyrsveien	50	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN
217/21	217	21	Banksjef Frølichs gate	1	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN	1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
217/497	217	497	Banksjef Frølichs gate	2	c	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN	S-2977
217/22	217	22	Banksjef Frølichs gate	2	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN	1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
217/23	217	23	Banksjef Frølichs gate	4	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN	1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
S-2977
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
217/1	217	1	Anton Schjøths gate	1	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN
217/2	217	2	Anton Schjøths gate	2	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN
217/3	217	3	Anton Schjøths gate	3	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN
217/4	217	4	Anton Schjøths gate	4	3	Spes.bev. Pbl § 25.6	FRØLICHBYEN
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977
1870-71	Bull, G. A.	1969	S-2977

Hauke Haupts ArchiteKt MNAL

E.B.Schieldrops vei 6A 7033 Trondheim Norway

Tel. 004773945304 mobil 97589963 e-mail: haupts27@msn.com

Til beboerne av

Geitmyrsveien 44, 46,48,

Banksjef Frølichs gate 1, 2, 2c, 4

Anton Schøths gate 1, 2, 3, 4

Registrering og undersøkelse av historiske bygninger i Frølichbyen

Hei,

Jeg er arkitekt og arbeider med forskning på leire/jordkonstruksjoner.

I den forbindelsen ønsker jeg å gjennomføre en historisk- byggeteknisk analyse i form av et forskningsprosjekt i såkalte Frølichbyen i Oslo.

Bostedet/huset ditt er en del av Frølichbyen, som representerer en særpreget byggekonstruksjon i Norge: tørket murstein av leirejord.

I forbindelse med denne undersøkelsen om energiforbruk, inneklima og varmekomfort i historiske bygninger bygget i leirejord ber jeg deg/dere om å besvare spørsmålene i vedlagte spørreskjema så nøyaktig som mulig og gir tilbakemelding om du /dere har mulighet til å avtale en befaring.

Undersøkelsen skal samle informasjon om hvordan denne bygningskonstruksjonen virker sammen med forskjellige oppvarmingssystemer og isolerer mot varmetap.

Det er også viktig å finne ut hvordan brukeratferden virker inn på energiforbruket.

Leire/jord har anerkjente særskilte positive bygningsfysikalske egenskaper når det gjelder varmekomfort.

Bygninger bygget i leire/jord omtales som varm om vinteren og sval om sommeren.

Jeg ønsker å få vite mer om deres erfaringer og hvordan denne egenskapen påvirker bygningenes inneklima. Det er viktig å få vite om behov for luftskifte, subjektiv varmekomfort om vinteren og varmebalanse om sommeren.

Jeg ønsker å gjennomføre en befaring og et intervju og ber om en kort tilbakemelding hvis du/dere er interessert.

Du/dere vil få en rapport og oppmålingstegninger av eksisterende situasjon som kan gi deg/dere en orientering om bygningens tekniske tilstand og samspillet mellom oppvarmingssystem, overflatebehandling og energibruk.

Jeg takker for din hjelp.

Med vennlig hilsen

Hauke Haupts

Sivilarkitekt MNAL

Leder fagkomité earthen architectural heritage ICOMOS Norge

Spørreskjema

Navn/Adresse:

Hvor mange personer bor i huset?

Voksne barn

Hvor lenge har du/dere bodd i huset?

Har du/dere kjøpt huset eller er du/dere leietaker?

Kjøpt:

Leietaker:

(Hvordan) visste du/dere at du/dere bor i et hus bygget av tørket leirestein?

Hvis ja; hvordan fikk du/dere informasjonen/opplysningen?

(bare stikkord)

Har du/ dere gjennomført moderniseringer siden du/dere flyttet inn?

(bare stikkord)

Oppvarming:

Overflater vegg/gulv/tak innvending/utvendig:

Isolasjon:

Vet dere om tidligere moderniseringer? (bare stikkord)

Oppvarming:

Overflater vegg/gulv/tak innvending/utvendig:

Isolasjon:

Hvilke oppvarmingssystemer bruker du/dere i dag?

Elektrisk:

Vedfyring/annet:

Hvilket gjennomsnittlig strømforbruk har du/dere i året?

Hvordan vil du/dere beskrive varmekomfort?

Ustabil (for tørr/fuktig luft, temperatursvingninger):

Stabil (behagelig luftfuktighet og varme):

Hvordan vil du/dere beskrive kvaliteten på inneklimaet?

vinter sommer

høy luftfuktighet

Balansert

Tørr

Støv/lukt

Egne bemerkninger

Har du/dere problemer med fukt/inntrengende vann etc.?

Har du/dere kjennskap til mugg-/ råtesopp?

Hvordan ventileres/ luftes huset?

Mekanisk:

Hvis ja, hvordan?

Manuelt:

Hvis ja, hvor ofte?

Har dere opplevd andre tekniske problemer i forbindelse med husets bygningskonstruksjon? (bare stikkord)

Er du/dere interessert i en befaring og et intervju?

(hvis ja, vennligst oppgi telefonnummer til kontaktperson)